ПОЯСНЮВАЛЬНА ЗАПИСКА
до проекту постанови Кабінету Міністрів України
«Про затвердження Положення про інтегровану систему електронної ідентифікації»
Мета: підвищення ефективності реалізації державної політики у сферах електронних довірчих послуг та електронної ідентифікації у зв’язку із прийняттям Закону України «Про електронні довірчі послуги», формування організаційно-правового механізму державного управління інтегрованою системою електронної ідентифікації, створеної на виконання пункту 13 Плану заходів з реалізації Концепції розвитку електронного урядування в Україні, затвердженого розпорядженням Кабінету Міністрів України від 22 серпня 2018 року № 617-р.
1.	Підстава розроблення проекту акта
Проект акта розроблено на виконання пункту 13 Плану заходів з реалізації Концепції розвитку електронного урядування в Україні, затвердженого розпорядженням Кабінету Міністрів України від 22 серпня 2018 року № 617-р.
2.	Обґрунтування необхідності прийняття проекту акта
З метою гармонізації українського законодавства із законодавством Європейського Союзу, а саме з Директивою 1999/93/ЄС Європейського Парламенту та Ради від 13 грудня 1999 року про рамки Співтовариства для електронних цифрових підписів, Верховною Радою України було прийнято Закон України від 22 травня 2003 року № 852-ІV «Про електронний цифровий підпис». 
Зазначений Закон визначає правовий статус електронного цифрового підпису та регулює відносини, що виникають при використанні електронного цифрового підпису.
За більш як десятиліття існування сфери електронного цифрового підпису, запровадженої Законом України «Про електронний цифровий підпис», низка законодавчих актів включила в себе положення щодо особливостей використання електронного цифрового підпису в певних сферах регулювання суспільних відносин.
23 липня 2014 року на заміну Директиві 1999/93/ЄС Європейського Парламенту та Ради від 13 грудня 1999 року про рамки Співтовариства для електронних цифрових підписів прийнято Регламент (ЄС) № 910/2014 Європейського Парламенту та Ради від 23 липня 2014 року щодо електронної ідентифікації та довірчих послуг для цілей електронних транзакцій на внутрішньому ринку, що скасовує Директиву 1999/93/ЄС Європейського Парламенту та Ради.
Закон України від 05 жовтня 2017 року № 2155- VІІІ «Про електронні довірчі послуги» прийнято Верховною Радою України з метою реформування законодавства у сфері електронного цифрового підпису шляхом гармонізації із положенням Регламенту (ЄС) № 910/2014 Європейського Парламенту та Ради від 23 липня 2014 року щодо електронної ідентифікації та довірчих послуг для цілей електронних транзакцій на внутрішньому ринку, що скасовує Директиву 1999/93/ЄС Європейського Парламенту та Ради. Зазначений Закон спрямований на запровадження в Україні моделі та принципів надання електронних довірчих послуг Європейського Союзу, не руйнуючи системи взаємодії суб’єктів відносин у сфері електронного цифрового підпису, що склалась в Україні.
Відповідно до Закону впродовж 2017-2018 років в Україні створено інфраструктуру електронних довірчих послуг та електронної ідентифікації. Зокрема Державне агентство з питань електронного урядування створило інтегровану систему електронної ідентифікації, суб’єктами взаємовідносин якої є:
фізичні та юридичні особи, які звертаються до інформаційно-телекомунікаційних систем надання адміністративних та інших послуг в електронній формі;
посадові особи органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, що належать до сфери їх управління (державні та комунальні);
юридичні особи приватної форми власності та фізичні особи-підприємці, які надають електронні та інші послуги ;
адміністратори проміжних вузлів (хабів) електронної ідентифікації;
адміністратор (технічний) системи.
Разом з тим на даний час законодавством не визначено структуру, механізми функціонування інтегрованої системи електронної ідентифікації (далі - система), не врегульований порядок її формування та використання.
Проект акта розроблено для підвищення ефективності реалізації державної політики у сферах електронних довірчих послуг та  електронної ідентифікації у зв’язку із прийняттям Закону України «Про електронні довірчі послуги», а також з метою формування організаційно-правового механізму державного управління інтегрованою системою електронної ідентифікації.
3.	Суть проекту акта
Суть проекту акта полягає у формуванні організаційно-правового механізму державного управління інтегрованою системою електронної ідентифікації, зокрема визначення призначення, структури, механізмів функціонування системи, а також регулювання порядку її формування та використання цієї системи.
4.	Правові аспекти
Проект акта не стосується прав та обов’язків громадян.
Нормативно-правовими актами у сфері правового регулювання є:
Закон України «Про електронні довірчі послуги»;
Постанова Кабінету Міністрів України від 01 жовтня 2014 року № 492 «Про затвердження Положення про Державне агентство з питань електронного урядування України»;
Постанова Кабінету Міністрів України від 14 березня 2012 року № 236 «Про затвердження Порядку використання коштів, передбачених у державному бюджеті за програмою «Електронне урядування та Національна програма інформатизації»;
Розпорядження Кабінету Міністрів України від 03 квітня 2017 року 
№ 275-р «Про затвердження середньострокового плану пріоритетних дій Уряду до 2020 року та плану пріоритетних дій уряду на 2017 рік»; 
Розпорядження Кабінету Міністрів України від 20 вересня 2017 року № 649-р «Про схвалення Концепції розвитку електронного урядування в Україні»;
Розпорядження Кабінету Міністрів України від 22 серпня 2018 року 
№ 617-р «Про затвердження Плану заходів з реалізації Концепції розвитку електронного урядування в Україні».

41. Відповідність засадам реалізації органами виконавчої влади принципів державної політики цифрового розвитку
Проект акта відповідає основним засадам державної політики цифрового розвитку. Проект акта відповідно до пункту 5 параграфу 50 Регламенту Кабінету Міністрів України не потребує проведення цифрової експертизи.
5.	Фінансово-економічне обґрунтування
Реалізація Проекту акта не потребує додаткових матеріальних та інших витрат з Державного бюджету, зокрема не потребує створення нових та/або додаткових робочих місць, посад державної служби. 
Фінансове забезпечення реалізації Проекту акта здійснюватиметься за рахунок коштів, передбачених у Державному бюджеті за програмою «Електронне урядування та Національна програма інформатизації» на відповідний рік Державному агентству з питань електронного урядування України, міжнародної технічної допомоги та інших джерел, не заборонених законодавством відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 
14 березня 2012 року № 236 «Про затвердження Порядку використання коштів, передбачених у державному бюджеті за програмою «Електронне урядування та Національна програма інформатизації».
6.	Прогноз впливу
Реалізація проекту акта не матиме впливу:
на ринкове середовище, забезпечення прав та інтересів суб’єктів господарювання, громадян і держави, оскільки не регулює відповідні сфери;
на розвиток регіонів;
на ринок праці;
на громадське здоров’я;
на екологію та навколишнє природне середовище.

61. Стратегічна екологічна оцінка
Документ державного планування, підготовлений з урахуванням особливостей, передбачених Законом України «Про стратегічну екологічну оцінку» проектом акта не затверджується.
7.	Позиція заінтересованих сторін
Реалізація проекту акта не матиме впливу на ключові інтереси заінтересованих сторін або на інтереси окремих верств (груп) населення, об’єднаних спільними інтересами, суб’єктів господарювання тощо.
Проект акта не стосується питань функціонування місцевого самоврядування, прав та інтересів територіальних громад, місцевого та регіонального розвитку.
Проект акта не стосується соціально-трудової сфери.
Проект акта не стосується сфери наукової та науково-технічної діяльності.
8.	Громадське обговорення
Консультації з громадськістю проводилися шляхом розміщення проекту акта на офіційному веб-сайті Державного агентства з питань електронного урядування України.
Проект акта схвалено на засіданні Громадської ради при Державному агентстві з питань електронного урядування України 13.12.2018 року.
9.	Позиція заінтересованих органів
Проект акта погоджено без зауважень із Міністерством економічного розвитку і торгівлі України, Міністерством фінансів України. 
До проекту акта висловлено зауваження які враховано Адміністрацією Державної служби спеціального зв’язку та захисту інформації України.
10.	Правова експертиза
Проект акта потребує правової експертизи у Міністерстві юстиції України.
11.	Запобігання дискримінації
Проект акта не містить положень, які містять ознаки дискримінації.
Громадська антидискримінаційна експертиза не проводилась.
111. Відповідність принципу забезпечення рівних прав та можливостей жінок і чоловіків
У проекті акта положення, які порушують принципи забезпечення рівних прав та можливостей жінок і чоловіків відсутні. 
Проект акта є гендерно збалансованим та передбачає рівні можливості для обох статей.
12.	Запобігання корупції
У Проекті акта відсутні правила та процедури, які можуть містити ризики вчинення корупційних правопорушень.
Громадська антикорупційна експертиза не проводилась.
13.	Прогноз результатів
Прийняття проекту акта забезпечить:
підвищення ефективності реалізації державної політики у сфері інформатизації, електронного урядування, електронних довірчих послуг та електронної ідентифікації;
формування організаційно-правового механізму державного управління інтегрованою системою електронної ідентифікації;
визначення призначення, структури, механізмів функціонування системи, регулювання порядку формування інтегрованої системи електронної ідентифікації та використання цієї системі;
інформаційну підтримку діяльності суб’єктів взаємодії системи під час виконання завдань і функцій, покладених на них законодавством;
захисту державних інформаційних ресурсів, що функціонує в системі;
окреслення механізмів створення, модернізації та розвитку інтегрованої системи електронної ідентифікації. 
Реалізація проекту акта сприятиме належному функціонуванню інтегрованої системи електронної ідентифікації, у тому числі і адміністрування (технічного), забезпечення подальшого розвитку системи, визначення порядку взаємодії суб’єктів системи, а також захисту інформаційних ресурсів та створення безпечного кіберсередовища.
Ризики реалізації акта відсутні.

Голова Державного агентства з питань
електронного урядування України	Олександр РИЖЕНКО

___ ____________ 2019 р.